INTEGRIRANI PODACI O ZAŠTITNIM POLITIKAMA (ISDS)	
STADIJ KONCEPTA	
.	
Izvještaj No.:	xxx	
Datum pripreme/ažuriranja ISDS:	25. jan.2016.g.	
I. OSNOVNE INFORMACIJE	
	A. Osnovni podaci o projektu 	
	Zemlja:	Bosna i Hercegovina	ID Projekta:	P158313	
	Naziv projekta:	Izrada  studije za uspostavljanje zaštitnih zona izvorišta „Klokot“ (Bihać) koje presijeca međudržavna granica 	
	Vođa projektnog tima	Igor Palandžić	
	Procijenjeni datum odbora:	Xxxxxxxx	
	Jedinica za upravljanje:	GWADR	
	Sektor(i):	Voda, kanalizacija i zaštita od poplava - vodosnabdijevanje (50%), Generalno sektor vode, kanalizacije i zaštite od poplava General water, (50%)	
	Tema(e):	Upravljanje okolišem i prirodnim resursima – Upravljanje vodnim resursima (50%) i Ostalo upravljanje okolišem i vodnim resursima (50%)	
	Je li ovaj projekt obrađen u okviru OP 8.50 (Hitni oporavak) ili OP 8.00 (Brzi odgovor na krize i vanredna stanja)?	Ne	
	Financiranje (u milionima EUR)	
	Ukupni projektni troškovi:	0.75	Ukupno financiranje od strane Banke:	00.00	
	Nedostajuća sredstva:	0.00		
	    Izvori financiranja	Iznos	
	    Zajmoprimac	0.00	
	    Međunarodna banka za obnovu i razvoj	0.00	
	    Trust fond kojeg izvršava Banka	0.75	
	    Ukupno	0.75	
	Okolišna kategorija	B – djelimična procjena 	
	Da li se ovaj projekt ponavlja?	Ne	
	Da li je ovo prebačeni projekt?	Ne	
.	
	B. Projektni ciljevi 

Cilj ove Studije je identifikacija aktivnosti na zaštiti vodnih resursa i unaprjeđenju javnog zdravlja u Bosni i Hercegovini (BiH) i Republici Hrvatskoj (RH) u skladu s acquis communautaire EU. 

Kao među-cilj se očekuje jačanje regionalne saradnje na zaštiti kraških vodnih tijela u graničnom području. Projekt će pružiti podršku za potrebno zakonodavstvo kojim se uređuju sanitarno-zaštitne zone prekograničnih kraških vodnih tijela. 	

.	
	C. Opis projekta 	
	
Obzirom na vrlo složene geološke i hidrološke karakteristike, kraška vodna tijela su izuzetno osjetljiva područja koja zahtijevaju odgovarajuću zaštitu u cilju očuvanja podzemnih voda. Kraški sistem se odlikuje izuzetno heterogenim i varijabilnim geološkim, morfološkim, hidro-geološkim, hidrološkim, hidraulički, ekološkim i ostalim parametrima u vremenu i prostoru. Tako složen sistem zahtijeva inter-disciplinaran pristup. Veoma je bitno razumjeti interakciju podzemne i površinske vode u kršu. Radi rješavanja vodnogospodarskih pitanja  BiHi RH uspostavile su Povjerenstvo/Komisiju za vodno gospodarstvo Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine (Potpovjerenstvo/Potkomisija za sliv Jadranskog mora i Potpovjerenstvo/Potkomisija za sliv Crnog mora).(Komisija). Komisija je uspostavila radnu grupu (WG) za izradu prijedloga Naputka za određivanje zaštitnih zona izvorišta u kršu koji se protežu na teritoriji Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine.  

Sliv Une pripada dinarskom kraškom području i dijele ga BiH i RH. Sliv se sastoji od brojnih podzemnih vodnih tijela i izvora, od kojih su najznačajniji Klokot i Privilica, koje je uspostavljena radna grupa odredila kao izvore koji imaju prioritet u uspostavi zaštite. Utjecajni sliv izvora Klokot i Privilica pokriva površinu od oko 685 km2, od čega je samo 13,8% (94,5 km2) na teritoriji BiH, a ostatak na teritoriji RH. Grad Bihać (BiH) se snabdijeva vodom za piće iz Klokota, gdje je prosječni zahvat 225 l/s, Privilice sa vodozahvatom od 125 l/s i Žegara čiji je kapacitet 5 l/s. Rezultati ispitivanja kvaliteta vode iz tih izvora, koje se provodi redovno, ukazuju na pogoršanje kvaliteta vode i prisustvo amonijaka, fenola, ulja, deterdženata, čak i žive, itd. uz povremeno fekalno zagađenje. 

Za implementaciju neophodnih mjera za zaštitu podzemnih vodnih tijela izvora Klokot i Privilica, potrebno je uraditi studiju za procjenu uspostavljanja zaštitnih zona i davanje preporuka o odgovarajućim prioritetnim mjerama zaštite. To uključuje:

1.	Izradu Elaborata prijedloga zona sanitarne zaštite izvorišta prema (i) Pravilniku Federacije Bosne i Hercegovine („Sl. novine F BiH“ broj 88/12), (ii) Pravilniku Republike Hrvatske (NN 66/11 i 47/13) i (iii) Prijedlogu sustava zaštite i metodama istraživanja za zaštitu krških vodonosnika u graničnim područjima BiH i RH.
2.	Izraditi objedinjeni prijedlog mjera zaštite za pojedine zone te pripremiti Nacrt Odluke o zaštiti izvora Klokot.
3.	Pripremu liste postojećih i potencijalnih izvora zagađenja u pojedinim zaštitnim zonama (uključujući odvodnju otpadne vode, prečišćavanje otpadne vode, deponije, zagađenje od poljoprivrede, transporta, industrije i šumarstva, uklanjanje mina, proces erozije u slivu, itd.), uključujući i procjenu tačkastih izvora zagađenja u odnosu na ne-tačkaste. 
4.	Pripremu liste prioritetnih mjera uz procjenu troškova. U svrhu definiranja potrebnih financijskih sredstava za implementaciju projekta u BiH i Hrvatskoj, biće potrebno izvršiti procjenu troškova identificiranih prioritetnih mjera/projekata, uključujući izradu Idejnih rješenja za neke od najznačajnijih zahvata (za koje ne postoji urađena projektna dokumentacija) a u svrhu definiranja sredstava potrebnih za realizaciju u BiH i RH, odnosno da bi se potvrdile kapitalne investicije; 
5.	Prijedlog međunarodnog ugovora za zone sanitarne zaštite kraških vodonosnika presječenih međudržavnom granicom.
6.	Provođenje istražnih radova za potrebe izrade Elaborata zona sanitarne zaštite izvorišta. U svrhu izrade studije sanitarno-zaštitnih zona izvora, trebat će obaviti dodatne istraživačke radove: trasiranje toka podzemnih voda u svrhu utvrđivanja slivnog područja, izrada piezometara sa pratećimmonitoringom, uspostavljanje kontinuiranog monitoringa izvora Klokot i monitoringa štetnih tvari iz pravca aerodroma Željava.

Tokom pripreme studije treba uzeti u obzir sektorski acquis communautaire EU, uključujući Direktivu o tretmanu urbanih otpadnih voda, Direktivu o vodi za piće i Okvirnu direktivu o vodama.	
.	
	D. Lokacija projekta i fizičke karakteristike od značaja za analizu zaštitnih politika (ako je poznato)	
	Projekt ima za cilj definiranje zaštitnih  zona  izvorišta Klokot u blizini grada Bihaća (Unsko-sanski kanton) u Federaciji Bosne i Hercegovine i preko granice u Republici Hrvatskoj. 
Projektne aktivnosti predviđene u okviru ove Tehničke pomoći (TA) uključuju analizu i reinterpretaciju postojećih podataka te provođenje dodatnih istražnih radova u svrhu dobivanja podataka koji nedostaju za provedbu zaštite prema kriterijima iz postojeće regulative. Uticaji predviđenih aktivnosti su relativno mali i mogu se lako ublažiti primjenom Plana upravljanja okolišem s listom za provjeru (Checklist EMP). Checklist EMP će morati uključiti i slučajne pronalaske NUS (neeksplodiranih ubojitih sredstva), kao i pribavljanje odobrenja od ovlaštenih organa za deminiranje prije početka radova. Aktivnosti koje budu predložene kao rezultat ove TA mogu uključiti mjere zaštite koje se protežu na Nacionalni park Una u BiH, šumska područja, prirodna staništa i naročito na međunarodne vodotoke (uključujući podzemne vode) između Bosne i Hercegovine i R Hrvatske. 	
.	
	E. Institucionalni kapacitet zajmoprimca za zaštitne politike 	
	Obzirom da upravljanje vodama spada u nadležnost entiteta u Bosni i Hercegovini, ova aktivnost uključuje samo Federaciju Bosne i Hercegovine. Klijent je Federalno Ministarstvo poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva. Ministarstvo ima unutar svoje institucije Jedinicu za implementaciju projekta (PIU) koja implementira projekte financirane od strane Banke i izvršila je zadovoljavajuću implementaciju zaštitnih politika na različitim projektima. Pitanjima koja budu zahtijevala dijalog između država i institucija na državnom nivou će se baviti Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa Bosne i Hercegovine.  
U RH međunarodna suradnja u području upravljanja vodama u nadležnosti je Ministarstva poljoprivrede (Uprava vodnoga gospodarstva). Pravna osoba za poslove upravljanja vodama su Hrvatske vode. Sukladno zakonskim ovlastima Ministarstvo poljoprivrede i Hrvatske vode svojim kapacitetima provode aktivnosti iz područja upravljanja vodama i imaju odgovarajuća iskustva na implementaciji projekata koje financira Banka, uključujući i regionalne projekte. 
	
.	
	F. Specijalisti za okolišne i socijalne zaštitne politike u timu	
	Esma Kreso ( GEN03 )
Nataša Vetma (GEN03)
Vera Dugandžić (Viši specijalista za socijalni razvoj)	
		
.	
.	
II. ZAŠTITNE POLITIKE KOJE SE MOGU PRIMIJENIT	
	Zaštitna politika	Aktivirana?	Objašnjenje (fakultativno) 	
	Procjena okoliša OP/BP 4.01	Da	Direktni uticaji vezani za specifične aktivnosti u okviru ove TA, uključujući praćenje i određivanje slivnog područja i postavljanje piezometara za monitoring su relativno malog obima i mogu se lako ublažiti primjenom standardnih praksi upravljanja okolišem ili Checklist EMP-a.
Potencijalne zaštitne mjere nisu poznate u ovom momentu, ali uzimajući u obzir lokaciju i aktivnosti koje mogu biti predložene unutar  utjecajnog sliva (odvodnja otpadnih voda, sanitarni tretman otpadne vode, deponije, zagađenje od poljoprivrede, transporta i šumarstva, deminiranje, proces erozije u slivnom području) neophodno je odgovarajuće upravljanje njihovim uticajima. Predloženi Elaborati bi trebali uključiti poglavlje ekvivalentno Strateškoj okolišnoj i socijalnog procjeni (SESA) ili bi se trebala uraditi samostalna SESA po završetku studije za svaku zemlju,  a prije usvajanja akcionog plana za implementaciju tih mjera. Blizina bivšeg vojnog aerodroma Željava i mogućnost nailaska na NUS u tom području, takođe trebaju biti obrađeni u Checklist EMP-u i sadržaju SESA. 	
	Prirodna staništa OP/BP 4.04	Da	Područje utjecajnog sliva nalazi se na području Nacionalnog parka Una i NP Plitvička jezera.   	
	Šume OP/BP 4.36	Treba biti utvrđeno	Mjere zaštite koje budu predložene mogu uključiti i mjere u šumskim područjima.. 	
	Upravljanje pesticidima OP 4.09	Ne	Dio zagađena otkrivenog na izvoru može biti vezano za korištenje pesticida u poljoprivredi, dok aktivnost sama po sebi, kao moguće naknadne aktivnosti neće financirati nabavku ili korištenje pesticida u bilo kom obliku. 	
	Materijalni kulturni resursi OP/BP 4.11	Ne	Nema materijalnih kulturnih resursa u neposrednoj blizini, ali u zavisnosti od veličine zaštitne zone, postoji mogućnost da bude uključeni neki objekat pod nekom vrstom zaštite. To će biti navedeno u ToR-u (projektni zadatak) za SESA.  	
	Autohtono stanovništvo OP/BP 4.10	Ne		
	Prisilno preseljenje OP/BP 4.12	Treba biti utvrđeno	TA ima za cilj izradu studije o zaštitnim zonama sanitarne zaštite izvorišta Klokot i davanje preporuka o odgovarajućim prioritetnim mjerama zaštite. Za sada se ne očekuje da bi ijedan od očekivanih rezultata TA, uključujući davanje procjene troškova prioritetnih mjera/projekata (nakon što budu identificirani) doveo do promjene budućeg korištenja zemljišta i/ili ekonomskog raseljavanja stanovništva i aktiviranja OP/BP 4.12 politike o prisilnom preseljenju. Ipak, dalja procjena potencijalne primjene ove politike će se izvršiti tokom pripreme.	
	Sigurnost brana OP/BP 4.37	Ne	Nema brana u projektnom području.	
	Projekti na međunarodnim vodotocima OP/BP 7.50	Da	Rijeka Una je prekogranični vodotok i slivno područje joj se proteže u Bosni i Hercegovini i Republici Hrvatskoj.  	
	Projekti u spornim područjima OP/BP 7.60	Ne		
.	
III. PLAN PRIPREME ZAŠTITNIH POLITIKA	
.	
A.	Okvirni ciljni datum pripreme ISDS za stadij PAD-a: 	
	Xxxxx	
B.	Vremenski okvir za početak i završetak potrebnih studija vezanih za zaštitne politike. Konkretne studije i njihov vremenski okvir trebaju biti navedeni u ISDS-u za stadij PAD-a. 	
		
.	
IV. ODOBRENJA	
	Vođa projektnog tima:	Ime i prezime: Igor Palandžić	
	Odobrio:	
	Regionalni koordinator za zaštitne politike:	Ime i prezime: Agi Kiss	Datum: 	
	Šef praksi/šef:	Ime i prezime: Steven Schonberger	Datum: 	
.	
	 1 Napomena: Politika Banke o objavljivanju informacija zahtijeva da se dokumenti koji se odnose na zaštitne politike objave prije procjene projekata; (i) u InfoShopu; i (ii) u zemlji, na javno-dostupnim lokacijama i u formi i na jezicima prikladnim za potencijalno pogođene osobe.